ПРЕ 140 ГОДИНА ВОЗ КРЕНУО СА ГЛАВНЕ СТАНИЦЕ: Некадашњи симбол престонице, зграда главног железничког чвориште, ускоро добија нову намену
ПРОШЛО је 140 година откако је у Београду отворена главна железничка станица.
![ПРЕ 140 ГОДИНА ВОЗ КРЕНУО СА ГЛАВНЕ СТАНИЦЕ: Некадашњи симбол престонице, зграда главног железничког чвориште, ускоро добија нову намену ПРЕ 140 ГОДИНА ВОЗ КРЕНУО СА ГЛАВНЕ СТАНИЦЕ: Некадашњи симбол престонице, зграда главног железничког чвориште, ускоро добија нову намену](/data/images/2021-08-18/129213_glavna-zeleznicka-stanica06-18082021_fmob.jpg)
Фото Н. Скендерија
Повезивање престонице са осталим деловима земље железничким шинама био је симбол модернизације друштва. Иако је главни железнички чвор данас измештен са Савског трга, зграда коју многобројни Београђани воле и даље је ту да чува њихова сећања на доласке, одласке, састанке и растанке.
Некадашња главна железничка станица изграђена је у време краљевине Србије, а ово је био један од великих пројеката који је означио почетак модернизације земље и друштва. Изградња железнице била је веома значајна за трговину, али и за путовање и функционисање људи у то време. Зграда главне железничке станице тада је била једно од најмонументалнијих здања, а убрзо је постала и симбол тадашње престонице. Зграда која од 1884. године краси данашњи Савски трг урађена је по идејном решењу Аустријанца Фон Флатиха, које је разрадио архитекта Драгиша Милутиновић. Овај симбол Београда представља културно добро од великог значаја.
Стари железнички мост
СТАРИ железнички мост изграђен је такође 1884. године у склопу велике изградње железнице. Први воз који је прешао преко њега, био је дворски воз којим је 20. августа краљ Милан отпутовао у Беч. Стари железнички мост оштећен је 1914. године прве ноћи по објави рата, касније је обновљен и још једном срушен. Рушен је током Другог светског рата 1941. и 1944. године, али је поново подигнут 1945. године.
- То је једна од првих железничких станица у Србији, чији је пројекат обухватао специфичан архитектонски програм и садржаје прилагођене европским техничким достигнућима - наводе у Заводу за заштиту споменика културе града Београда. - Обликована је у духу академизма као репрезентативно здање, разуђене основе. Архитектонском композицијом доминира средишњи класицистички део главног улаза који "искаче" од остатка грађевине и надвишен је троугаоним тимпаноном. Својим специфичним решењем зграда представља сведочанство техничког и архитектонског развоја Србије у последњим деценијама 19. века.
Поводом отварања железничког саобраћаја у Београду је била припремљена права прослава. Тадашње новине извештавале су о овом великом догађају и церемонији која је припремљена у главном граду. Како су тада писали краљ Милан Обреновић, краљица Наталија и њихов син Александар отпутовали су 20. августа у "три сахата поподне са железничке станице београдске преко Беча у иностранство".
![](/data/images/2024-08-25/520623_zavodzazastituspomenika_f.jpg?1724610758)
Завод за заштиту споменика културе града Београда
- У животу народноме има тренутака радосних и значајних, има призора величанствених и узвишених, који дуго остану у живој памети савременика, а потомство их на налази златним словима забележене - писало је у тексту који је поводом отварања станице изашао у "Српским новинама".
Након свечаног отварања неколико дана касније возови су почели да саобраћају ка Нишу, а сачуван је и ред вожње из 1884. године са сатницама и местима где су композиције стајале на путу који је трајао од 8.35 до 18.23. Према реду вожње за четвртак 23. август 1884. године воз је из Београда кретао у 8.35, прво стајалиште на рути дугој 244 километра био је Топчидер до ког је воз путовао само 12 минута. На свом путу возови су имали још 19 станица до Ниша, а путници су се укрцавали у Великој Плани, Јагодини, Ћуприји, Параћину, Сталаћу, Алексинцу... Из Ниша се воз враћао сутрадан, али је полазио у 5.15 изјутра и стизао у главни град око 14 часова.
![](/data/images/2024-08-25/520628_zavodzzs_iff.jpg?1724611890)
Завод за заштиту споменика културе града Београда
Двадесети век био је протекао у знаку модернизације. После Првог светског рата територије које су се налазиле под Аустро-угарском монархијом ујединиле су се у Краљевину СХС па је и железничка мрежа постала јединствена. Крајем маја 1970. године у наш главни град из Загреба стигао је први воз који су вукле електричне локомотиве. Овај догађај био је свечан као и само отварање железнице и одлазак првог воза са београдске станице 1884. године.
- Воз са 300 путника свечано је испраћен из Загреба тачно у 9.00 часова, а још свечаније дочекан у Београду у 13.32 - наводе у предузећу "Железницама Србије". - На перонима београдске железничке станице се окупила маса света, као и представници руководства СР Србије и Града Београда. Локомотива била је произведена у фабрици "Раде Кончар" у Загребу. У Скупштини града је приређен свечани пријем, а по завршеној свечаности воз је, тачно у 17 часова, пошао натраг за Загреб.
![](/data/images/2021-08-18/129214_glavna-zeleznicka-stanica01-18082021_f.jpg?1724612226)
Фото Н. Скендерија
Нажалост, доба заједништва и модернизације завршавају се током деведесетих година и ратних збивања у Југославији. Крајем прошлог века, током НАТО агресије знатан део пруге и постројења на мрежи српских железница је уништен или онеспособљен.
Топчидер
У ИСТО време осим главне железничке станице на Савском тргу изграђена је и станица у Топчидеру. Током изградње, станици Топчидер била је намењена посебна улога. Локација за изградњу није случајно изабрана, јер је ово било главно излетиште Београђана, али и место где се налазио владарски летњиковац. У близини станице налазе се дворски комплекси Обреновића.
Зграда некадашње главне железничке станице од 2018. године нема своју првобитну намену, годинама је затворена, а главни железнички чвор премештен је на Прокоп. Овај објекат биће сачуван, а у плану је и да постане музеј које ће чувати сећање на богату историју нашег народа. Влада Србије током 2020. године донела је одлуку да Историјски музеј Србије буде пресељен у овај објекат. Током јула Историјски музеј Србије расписао је тендер за реконструкцију овог објекта. Како се наводи у документацији у плану је санација унутрашњег простора, који треба да буде адаптиран за намену музеја, док ће на спољном делу бити минималних радова.
![РАТ У УКРАЈИНИ: Ка Украјини полетео носач ракета кинжал Миг-31К - не престају експлозије у Кијеву! РАТ У УКРАЈИНИ: Ка Украјини полетео носач ракета кинжал Миг-31К - не престају експлозије у Кијеву!](/data/images/2022-03-20/207588_22787-tan2018-5-9-105724140-1-ig_kf.jpg?time=1724655931)
РАТ У УКРАЈИНИ: Ка Украјини полетео носач ракета кинжал Миг-31К - не престају експлозије у Кијеву!
РАТ у Украјини - дан 915.
26. 08. 2024. у 07:30 >> 08:13
![КОЛИКО ЈЕ ШЕШЕЉ СТУДИРАО? Ово је права истина КОЛИКО ЈЕ ШЕШЕЉ СТУДИРАО? Ово је права истина](/data/images/2021-10-25/152725_seselj_kf.jpg?time=1724588665)
КОЛИКО ЈЕ ШЕШЕЉ СТУДИРАО? Ово је права истина
ПРЕДСЕДНИК СРС Војислав Шешељ као студент је привлачио толику пажњу младих у Сарајеву да су многи са других факултета долазили да слушају како полаже испите.
25. 08. 2024. у 14:15
![Ова ГЛУПАЧА ни не зна ко је Даниловић, она одмах одговорила: Ја сам му ЋЕРКА! Ова ГЛУПАЧА ни не зна ко је Даниловић, она одмах одговорила: Ја сам му ЋЕРКА!](/data/images/2024-08-25/520602_104356-predrag-sonja-ig_kf.jpg?time=1724600261)
"Ова ГЛУПАЧА ни не зна ко је Даниловић", она одмах одговорила: "Ја сам му ЋЕРКА!"
ЛЕГЕНДА наше кошарке, Предраг Даниловић, био је гост на опроштајној утакмици Горана Драгића.
25. 08. 2024. у 17:37
Коментари (0)