СТАЛНО ОБНАВЉАНА ЗАГОНЕТКА ЖИВОТА: У Дому војске Србије ретроспектива вајарке Андриана Поповић, уз девет слика њеног оца Љубе Поповића
ЉУДСКО тело, коjе jе одувек било тема западне уметности, предмет je и мог стварања.
![СТАЛНО ОБНАВЉАНА ЗАГОНЕТКА ЖИВОТА: У Дому војске Србије ретроспектива вајарке Андриана Поповић, уз девет слика њеног оца Љубе Поповића СТАЛНО ОБНАВЉАНА ЗАГОНЕТКА ЖИВОТА: У Дому војске Србије ретроспектива вајарке Андриана Поповић, уз девет слика њеног оца Љубе Поповића](/data/images/2024-09-03/523600_ljuba-popovic-i-adriana_fmob.jpg)
Фото промо, Дом војске Србије
Ваjар сам и моj уметнички рад одвиjа се око садржаjа и облика коjе сам назвала вишеструким телом. Своjим истраживањем желим да осмислим сопствену представу човека будућности.
Ово, између осталог, тврди Адриана Поповић, српска скулпторка рођена у Паризу, која ће своја дела први пут, на ретроспективи, представити нашој јавности у Великој галерији Дома Војске Србије, у петак у 19 часова. Поред 58 њених награђиваних скулптура и 30 графика, поставку "Исходишта", чији је кустос и уредник каталога Драгана Марковић, ће чинити и девет уља на платну њеног оца, једног од најзначајнијих српских и светских сликара - Љубе Поповића. Током година их је добијала на поклон, а међу њима је и његов једини аутопортрет - никад приказан, ни у Француској, ни у Србији. Али, уметнички ген наследила је и од маjке Наташе Jанчић, познатог и признатог архитекте, као и тетке Олге Jанчић, једне од најзначајнијих српских вајарки.
![](/data/images/2024-09-03/523595_balkanske-narikace_ln.jpg?1725379491)
Фото промо, Дом војске Србије
Поред дипломе из вајарства, образовање ове свестране ауторке и интелектуалке, чине и мастер из историjе уметности и археологиjе, мастер из геофизике и докторат из пластичних уметности на Сорбони. До сада је учествовала на тридесетак групних изложби, а у богатој професионалној биографији бележи и девет самосталних изложби у Француској и Тел Авиву. Ради као професор ваjарства и керамике, а ствара и живи у Паризу, са супругом Жаном и сином Миланом.
![](/data/images/2024-09-03/523597_dama-jednorog_ln.jpg?1725379545)
Фото промо, Дом војске Србије
- Моj рад спаjа уметничка дела из историjе уметности, књижевности, филма или стрипа са актуелним догађањима коjа ме дотичу - пише Адриана Поповић у тексту "Човек будућности. Вишеструко тело или органорг", у каталогу београдске изложбе. - Имаjући у виду моjе jугословенско порекло, велики броj дела коjа ме надахњуjу и хране припада земљама немачке културне сфере и онима са подручjа коjа jе допуштено назвати Средња Европа. Милан Кундера дефинише таj поjам као скуп земаља некадашње Аустроугарске монархиjе без директне везе са монархиjом Хабзбурга. Поjам jе употребљен да потврди интелектуалну самосталност тог простора насупрот Истоку или очигледноj експанзиjи потрошачког друштва на Западу.
![](/data/images/2024-09-03/523599_grad-za-narod_f.jpg?1725379714)
Фото промо, Дом војске Србије
За своје скулптуре каже да продужаваjу токове модерне уметности у кругу тема природе, а да је за њихову реализацију одабрала древну технику моделирања у глини, чак када их прави у камену или бронзи. Мимо видљивог, Адриана Поповић изнад свега ваjа наше мисли и нашу осећаjност да изроде хиљаду снова, тврди у каталогу Жером Гофет, француски je филозоф, члан Друштва "Непозната звезда" за проучавање научне фантастике, предавач на Медицинском факултету Лион-Ест, Универзитета "Клод Бернар" у Лиону.
- Ниjе лако говорити о делима Адриане Поповић - тврди француски аутор чији се истраживачки рад фокусира на проширену хуманост, на филозофиjу тела и имагинациjу тела, као и на питања етике и филозофиjе постоjања. - Она нас, као и сви велики уметници, усхићуjе већ на први поглед. Међутим, врло брзо таj поглед постаjе збуњен, други нас води негде другде, затим трећи, четврти. Сваки следећи доноси друга и другачиjа открића обликуjући наша размишљања и осећања.
У центру свега - тело
КАДА се посматраjу моjе скулптуре, наjпре пада у очи да су оне фигуративне - тврди вајарка у аутопоетичком тексту објављеном у каталогу. - Историjа уметности коjа ми jе образовањем усађена поставила jе тело у центар свега, па тако бирам да увек представљам човека (портет, попрсjе, целу фигуру, делове тела). У мом раду тело jе примарно, свеприсутно и наго. Свака скулптура jе сопствена целина и називам jе вишеструким телом. Вишеструко тело jе моjа визиjа човека 21. века. Радови су уроњени у концепт постхуманог, коме придружуjу имагинарног мутанта, саjборга, човека са протезом, а сва та бића из маште истичу своjу прошлу и садашњу човечност. Тела коjа обликуjем, наjчешће у глини, за мене су врста органских саjборга или органорга. Сам термин органорг дугуjем Жерому Гофету, коjи jе сасвим прионуо "уз кожу" моjих скулптура.
Свако дело ове вајарке jе према мишљењу њеног тумача раскрсница светова, оних личних, али и наших заjедничких, универзалних, друштвених светова у слоjевитоj перспективи њихове историjе, као и назначених светова наше вишеструке маште:
- Дакле, на њене скулптуре не треба само бацити поглед. Напротив, хаjде да одвоjимо време да се загледамо у њих, да их испитамо, да у њима уживамо да бисмо ценили њихово богатство. То су рогови изобиља. Одвоjимо време да ослушкуjемо њихове одjеке у нама, оне коjи нам откриваjу нашу сопствену машту у њеним проживљеним, згужваним, сашивеним, рашивеним, поново сашивеним тканинама.
Скуп одјека, живи организам
СА Адрианом Поповић наша тела насељаваjу наше светове, али и наши светови насељаваjу наша тела - истиче Жером Гофет. - Они су порозни, чак и избушени, нахрањени и хранљиви, осетљиви и опипани, активни и узбуркани, као микрокосмоси у коjима jе све распоређено и прераспоређено. Скулптуре Адриане Поповић тераjу нас да сагледамо и осетимо разноликост ових распореда и ових прерасподела. Оне су истовремено и скуп одjека, ткиво културе и живи организам.
Скулптуре Адриане Поповић пре свега, истиче Гофет, носе jединство, али jе то jединство помешано са спољашњим елементима:
- Оне су отворене на различите начине: отворима за дисање, прозорима и порталима, устима и шкољкама, болестима коjе нас узнемираваjу, очима и рукама, а да не говоримо о упливу често присутне културе и историjе. Укратко, сва ова дела воде у наш савремени свет, истичу његову флуидност и порозност, тело и душу. Адрианине скулптуре су стално обнављана загонетка живота у његовоj моћи преображаjа - закључује француски филозоф.
![ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти](/data/images/2024-09-01/522812_1_kf.jpg?time=1725186519)
ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за "Новости" дао прогнозу, овакав септембар се не памти
СРБИЈА овакво лето не памти. Први је септембар, а тропске температуре се настављају, као да смо у сред лета. И томе се не назире крај.
01. 09. 2024. у 12:28
![ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО) ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)](/data/images/2024-09-01/522900_1_kf.jpg?time=1725195975)
ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)
РУСИЈА је гађала данас Харков са најмање десет ракета типа Искандер и С-300/400, након великог, ноћног напада Украјине беспилотним летелицама на 15 руских региона, укључујући Москву, преносе украјински медији.
01. 09. 2024. у 15:01
![ПРЕМИНУО ЧУВЕНИ ГЛУМАЦ: Памтимо његове улоге у популарним серијама ПРЕМИНУО ЧУВЕНИ ГЛУМАЦ: Памтимо његове улоге у популарним серијама](/data/images/2024-09-03/523388_profimedia-0904276721_kf.jpg?time=1725351621)
ПРЕМИНУО ЧУВЕНИ ГЛУМАЦ: Памтимо његове улоге у популарним серијама
ГЛУМАЦ и музичар Џејмс Дерен, преминуо је у понедељак у 88. години, преносе светски медији. Славни уметник, који се прославио ролом у филму "Гиџет", а онда заиграо и у "Звезданим стазама" имао је срчане проблеме.
03. 09. 2024. у 10:20
Коментари (0)