ЈЕДИНСТВЕНА РОТОНДА СА КОСМАЈА: Поводом 18. конгреса ранохришћанске археологије у Народном музеју изложба посвећена храму из Стојника
НАРОДНИ музеј Србије изабрао је да поводом одржавања значајног 18. конгреса ранохришћанске археологије, које је ових дана у Београду окупио више од 200 стручњака из целог света, у простору Атријума, репрезентативном изложбом представи јединствен и важан комплекс, Стојничку ротонду са Космаја, која је била и пагански храм и хришћанска црква.
![ЈЕДИНСТВЕНА РОТОНДА СА КОСМАЈА: Поводом 18. конгреса ранохришћанске археологије у Народном музеју изложба посвећена храму из Стојника ЈЕДИНСТВЕНА РОТОНДА СА КОСМАЈА: Поводом 18. конгреса ранохришћанске археологије у Народном музеју изложба посвећена храму из Стојника](/data/images/2024-09-05/524277_motiv-rozete-d.-maksuimovic_fmob.jpg)
Розета, Фото Д. Максимовић, Народни музеј
Тако ће поставка "Од многобоштва до хришћанства: ротонда у Стојнику", чији су аутори Татјана Цвјетићанин, Маја Франковић и Адам Црнобрња, а сараднице Олга Шпехар и Јелена Премовић, бити својеврсни одговор и на саму тему међународног научног скупа "Рано хришћанство између литургијске праксе и свакодневног живота".
- Стојничка ротонда је једини до сада познат сакрални објекат у космајској рудничкој области из времена римске доминације - пише у предговору каталога Бојана Борић Брешковић, директорка Народног музеја. - Приложнички натписи и мотиви на подном мозаику, као и фрагменти олтарске преграде указују на то да се ради о хришћанској цркви из IV века. Стојничка ротонда била би једина сачувана, можда и најстарија, хришћанска црква на широј теритoрији Београда. Међутим, необични мотиви у откривеним архитектoнским елементима и декорацији, сугеришу и то да је сама грађевина подигнуга раније, мoгућe као храм неког од божанстава подземног света.
![](/data/images/2024-09-05/524276_motiv-brsljana-na-mozaiku-u-rotondi-stojnik-4.-vek_ln.jpg?1725550957)
Мотив бршљана из ротонде у Стојнику Фото Народни музеј
Поставку су, према речима директорке Народног музеја, реализовали стручњаци различитих профила - кустоси археолози, историчари уметности и конзерватори, интегришући своја искуства, па је резутат поуздана и незаобилазна основа за даља истраживања, која могу да отворе и нова тумачења. Ротонда у Стојнику није јединствена само архитектонски, већ и по подним мозаицима са хришћанским заветним натписима из 4. века. Имена дародаваца указују и на мултикултурност прве хришћанске заједнице на овом простору. Иако је Сингидунум у то време био значајан епископски центар, друге ранохришћанске цркве на широј територији Београда, осим Стојничке ротонде, нису откривене.
Изложба тако има три тематске целине - "Римски царски рудници на Космају", "Ротонда у Стојнику" и "Археолошко наслеђе Космаја". Њоме је представљен археолошки пејзаж Космаја у римско доба, римски царски рудници и основни елементи рудничке културе од 1. до 3. века, заветни подни мозаици - преплетене вербалне и визуелне хришћанске поруке - и ширење хришћанства у касноримско време. Али, и историја археолошких истраживања, које је систематским ископавањима утврђења, започео академик Никола Вулић, од 1911. до 1913. године. Истраживања рудника који су римску империју снабдевали сребром настављено је тек средином 20. века, а обновио их Народни музеј, под руководством Миливоја Величковића.
На мети дивљих трагача
КОМПЛЕКС римских рудника на Космају, као ни било који од његових елемената, не уживају ни правну ни физичку заштиту - може се прочитати у каталогу изложбе. - Ни један једини објекат у оквиру тог комплекса, а камоли читава целина, није утврђен за културно добро. Релативна удаљеност од насељених места, шумовитост и отежана приступачност отежавају и његову физичку заштиту, те је већ деценијама мета дивљих трагача, који раскопавају некрополе, објекте, старе рудокопе.
Поводом конгреса који су организовали Археолошки институт, београдски Филозофски факултет и Понтификални институт за хришћанску археологију из Рима у сарадњи са Народним музејом Србије, у Малој галерији биће представљена и "(По)дељена сећања: паганске и хришћанске сахране Ремезијане", аутора Марка Јанковића.
![ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за Новости дао прогнозу, овакав септембар се не памти](/data/images/2024-09-01/522812_1_kf.jpg?time=1725186519)
ЕВО КАДА НАС КОНАЧНО ЧЕКА ЗАХЛАЂЕЊЕ: Метеоролог Ристић за "Новости" дао прогнозу, овакав септембар се не памти
СРБИЈА овакво лето не памти. Први је септембар, а тропске температуре се настављају, као да смо у сред лета. И томе се не назире крај.
01. 09. 2024. у 12:28
![ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО) ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)](/data/images/2024-09-01/522900_1_kf.jpg?time=1725195975)
ДЕСЕТИНЕ РАКЕТА ПАЛО НА ХАРКОВ, БРОЈЕ СЕ ЖРТВЕ: Одговор на напад Украјине током ноћи - драматични снимци (ВИДЕО)
РУСИЈА је гађала данас Харков са најмање десет ракета типа Искандер и С-300/400, након великог, ноћног напада Украјине беспилотним летелицама на 15 руских региона, укључујући Москву, преносе украјински медији.
01. 09. 2024. у 15:01
![ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице](/data/images/2024-09-05/524032_boradj-tompson-novosti-youtube_kf.jpg?time=1725524694)
"ПРАТИО САМ ГА, КАКО ДА НЕ" Бора дао мишљење о Томпсону - у свега три реченице
ЛЕГЕНДАРНИ рокер, песник и лидер групе "Рибља чорба", Бора Ђорђевић, преминуо после вишедневне борбе са тешком болешћу.
05. 09. 2024. у 10:24
Коментари (0)