ОТКУПНА ЦЕНА ЖИТА НЕ ПОКРИВА ПРОИЗВОДНУ, РАТАРИ СЕ НАДАЈУ ПОВЕЋАЊУ: Паорима мало и 24 динара за пшеницу
ЖИТНО класје је пожњевено, али откупна цена не иде наруку произвођачима. Како је јуче објавила Републичка дирекција за робне резерве на основу закључка Владе Србије, а ради остваривања билансних потреба и стратешког нивоа залиха меркантилне пшенице, почела је куповина до 30.000 тона меркантилне пшенице од ове године. Откуп је почео у четвртак, по цени од 24 динара по килограму, плус ПДВ. Ова цифра, ипак, не може да подмири производна улагања.
![ОТКУПНА ЦЕНА ЖИТА НЕ ПОКРИВА ПРОИЗВОДНУ, РАТАРИ СЕ НАДАЈУ ПОВЕЋАЊУ: Паорима мало и 24 динара за пшеницу ОТКУПНА ЦЕНА ЖИТА НЕ ПОКРИВА ПРОИЗВОДНУ, РАТАРИ СЕ НАДАЈУ ПОВЕЋАЊУ: Паорима мало и 24 динара за пшеницу](/data/images/2023-07-17/375753_profimedia-0787186266_fmob.jpg)
Фото: Профимедиа/Илустрација
Како је објављено на сајту новосадске Продуктне берзе, меркантилна пшеница мора да буде домаћег порекла, зрела, здрава, без знакова плесни, страних мириса и укуса, погодна за људску исхрану, незаражена пшеничним болестима и штеточинама.
- Плаћање меркантилне пшенице извршићемо у року до 15 дана од дана достављања комплетне документације о испоруци меркантилне пшенице - наводе у Дирекцији. - Куповина ће се обавити од носилаца регистрованих пољопривредних породичних газдинстава.
Минимална количина меркантилне пшенице која се купује од једног газдинства је 20 тона, а максимална 100 тона. Она мора бити ускладиштена у силос складиштара са којим Дирекција има закључен уговор о складиштењу меркантилне пшенице.
Воће страдало, највише шљиве и јабуке
ПШЕНИЦА је "побегла" од невремена, пожњевена је и смештена у силосе. Ту срећу нису имале касније воћарске културе, попут шљиве, јабуке и крушке.
- Ако имате очекивани принос од око милион тона, и нека се процени штета од пет одсто, то је 50.000 тона смањеног приноса. У новцу, то је 20 милиона штете. Када се томе дода и уништена противградна мрежа, математика није охрабрујућа. Али штета није толика да би било недостатака воћарских или повртарских култура - каже Жарко Галетин.
До пре неки дан, вредност пшенице била је 21 динар. Стручњаци су напоменули да извесна повећања цене очекују, и да је дуго година уназад најнижа цена пшенице баш у периоду жетве. Али, да би се вратила улагања, пољопривредници су прижељкивали цену од тридесетак динара по килограму. Јер, поскупели су ђубриво, семена, гориво, па и закупи. Зато су робу махом лагеровали код куће.
- Много је тржишних фактора на столу - објашњава агроекономски аналитичар Жарко Галетин. - Геополитичка ситуација је неповољна, имајући на уму ситуацију са Украјином и са црноморским фронтом који је ризичан. Пољопривредници су ушли у ризик са својим новцем и зато је незахвално дати им савете. Прошла година, када су и род и цена били добри, није реперна за тржишне прогнозе. Али, препоручио бих да продају онолико приноса колико им је неопходно да врате дугове, кредите и обавезе према организаторима производње. Остатак нека оставе, јер верујем да ће се пшеница вратити у своју стандардну матрицу из претходних година, и да ће она имати ценовне пикове у наредном периоду.
Агроекономиста напомиње да је добра вест да је извоз преко луке Констанца почео да функционише, па се наша земља неће затрпати у пшеници. Према подацима Републичког завода за статистику, ове године очекује се мања производња пшенице за 15,9 одсто у односу на лане. Очекује се да ће принос бити 2,90 милиона тона. Ипак, према суду агроекономског аналитичара Жарка Галетина, ове бројке последица су никад мањих површина под пшеницом.
- За струку, аналитичаре и пољопривредне произвођаче важнији је хектарски принос, који је ове године био око 550 хектара - каже Галетин. - Принос је сасвим задовољавајући, 5,2 тоне по хектару. Ово је можда и највећи принос у последње две деценије, ако не рачунамо 2022. годину, која ће се тешко поновити.
Жетва пшенице ове године је због временских прилика поранила двадесетак дана. Овогодишњи род издваја се по технолошким параметрима за будућу прераду, а то су удели протеина изнад 12,5 и глутена око 25 одсто.
![РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО) РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)](/data/images/2024-08-13/517594_tan2024-08-1311131911-8_kf.jpg?time=1724022387)
РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)
РАТ у Украјини - 907 дан.
18. 08. 2024. у 07:20 >> 23:06
![ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине](/data/images/2024-08-18/518684_shutterstock-2473878213_kf.jpg?time=1723985425)
ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине
ГЕНЕРАЦИЈАМА је ово острво у облику сузе познато као хладно летње бекство за грчке породице са копна.
18. 08. 2024. у 14:49
![Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити! Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити!](/data/images/2022-11-17/287619_rakijadausljivovici02052013_kf.jpg?time=1723922977)
Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити!
ЧУВЕНИ мит "ми смо црни јер смо 500 година били под Турцима", заправо нема везе са истином. Српски и Турски гени су веома различити, а највише сличности имамо са Македонцима (93%).
17. 08. 2024. у 21:29
Коментари (0)