РАД НЕТАЧАН, НЕДОСЛЕДАН И ПУН МАЊКАВОСТИ: Научници траже повлачење чланка Драгане Ђорђевић и сарадника о Пројекту "Јадар"
ПРОФЕСОРИ Машинског и Рударско-геолошког факултета Универзитета у Београду, заједно са главним научником компаније "Рио Тинто" предали су допис научном часопису Nature - Scientific Reports у коме се тражи исправка или повлачење рада "Утицај истраживачких активности потенцијалног рудника литијума на животну средину у западној Србији" аутора Драгане Ђорђевић и сарадника због великог броја недостатака, недоследно примењене научне методологије и манипулација чињеницама и референцама на основу којих аутори извлаче погрешне и научно неутемељене закључке.
![РАД НЕТАЧАН, НЕДОСЛЕДАН И ПУН МАЊКАВОСТИ: Научници траже повлачење чланка Драгане Ђорђевић и сарадника о Пројекту Јадар РАД НЕТАЧАН, НЕДОСЛЕДАН И ПУН МАЊКАВОСТИ: Научници траже повлачење чланка Драгане Ђорђевић и сарадника о Пројекту Јадар](/data/images/2024-08-07/514809_rio_fmob.jpg)
Фото: Промо
Др Најџел Стјуард, главни научник компаније "Рио Тинто", након детаљне анализе рада објављеног у часопису Nature - Scientific Reports, оценио је да Драгана Ђорђевић и сарадници у свом раду износе низ нетачних или непотпуних чињеница или података, користе референце на начин који може бити обмањујући јер погрешно приказују садржај научних радова који су референцирани и доносе закључке без примене стриктне научне методологије путем које је једино могуће доћи до научно утемељених закључака. На овај начин аутори рада научну и општу јавност доводе у заблуду о потенцијалним утицајима Пројекта "Јадар" на животну средину.
Осим тога, др Стјуард истиче да "објављивање нетачних података у овом раду, упркос чињеници да су подаци о Пројекту 'Јадар' јавно доступни, директно умањује кредибилност рада и његову научну утемељеност". Због свих наведених мањкавости, научни тим који чине главни научник компаније "Рио Тинто" и три независна научника из Србије формално се обратио уредничком одбору часописа Nature - Scientific Reports са захтевом да поменути рад буде значајно исправљен или повучен.
У захтеву за исправком или повлачењем рада истиче се низ примера који директно указују на мањкавости у раду који се у јавности у Србији представља као научни доказ штетности Пројекта "Јадар". Значајан недостатак поменутог рада је манипулисање референцама. Један од примера за ово је када Ђорђевићева и сарадници тврде да је "најмање штетан метод експлоатације литијума по животну средину из сланих раствора, док експлоатација из чврстих рудних стена има озбиљне последице по животну средину". Да би подржали ову тврдњу, аутори цитирају Лиуа, Агусдинату и Минт и текст "Просторно-временски обрасци експлоатације литијума и деградације животне средине у сланој равници Атакама, Чиле".
Међутим, рад Лиу и сарадника се искључиво бави утицајима експлоатације литијума из сланих раствора у Атаками и уопште не помиње друге методе рударства који би могли да буду упоредиви са експлоатацијом литијума из чврсте стене као што је јадарит.
Осим тога, у раду се наводи низ нетачних чињеница. Један од многих примера је и погрешно навођење површине коју би пројекат заузимао. У раду се погрешно наводи да површина коју би пројекат заузео износи између 2.031 и 2.431 хектар. Међутим, јавно доступни подаци показују да централно подручје пројекта с рудником и постројењем за прераду обухвата свега 220 хектара, а са депонијом индустријског отпада у долини Штавице укупно 388 хектара.
У раду се нетачно наводи и да ће се индустријски течни отпад складиштити у близини река Коренита и Јадар, које су склоне плављењу околног подручја. Јавно су доступни подаци, које Ђорђевићева и сарадници нису узели у обзир, да се предложена локација отпада недвосмислено налази изван плавних подручја, као и да је предвиђен чврсти, а не течни отпад. Ова информација јавно је доступна већ дуже време.
Посебно су значајни примери који су наведени у допису из којих се види да аутори нису примењивали исправну научну методологију. Један од главних закључака рада је да почетне анализе одабраних хемијских елемената у земљишту и реци у зони потенцијалног рудника "Јадар" сугеришу да је утицај на животну средину евидентан већ у фази истраживања. Међутим, нигде не наводе полазне податке о затеченом стању земљишта и воде пре почетка геолошких истраживања, који би једини могли бити основ за такву тврдњу. Стога се не зна да ли њихова мерења једноставно одражавају природно присуство ових елемената у животној средини. Наиме, историјски налази српских геолога из деведесетих потврђују да су повишени нивои бора, литијума и арсена у долини Јадра природни феномени. Не спомињу ни већ постојеће проблеме загађења попут пуцања бране у мају 2014. године у руднику Столице, које је изазвало испуштање јаловине и контаминацију земљишта и вода низводног слива реке Јадар.
Ко су потписници дописа
ОСИМ др Најџела Стјуарда, допис упућен уредништву магазина Nature - Scientific Reports потписују и три реномирана професора Београдског универзитета, који су као независни стручњаци учествовали у изради прелиминарних студија о процени утицаја на животну средину Пројекта "Јадар": редовни професор Машинског факултета др Александар Јововић, руководилац израде студија о процени утицаја постројења за прераду руде и депоније индустријског отпада на животну средину, и редовни професори Рударско-геолошког факултета др Алексадар Цвјетић, члан тима за израду студије о процени утицаја подземног рудника на животну средину и др Никола Лилић, руководилац израде студије о процени утицаја подземног рудника на животну средину.
На основу бројних примера, научници су затражили да рад Д. Ђорђевић и сарадника буде значајно исправљен или повучен, у складу са политиком исправки и повлачења Nature - Scientific Reports.
- Јасно је да постоји значајна потреба за доприносима како српске, тако и међународне научне заједнице у ширем дискурсу о потенцијалној експлоатацији литијума у долини Јадра - истиче др Најџел Стјуард, главни научник компаније "Рио Тинто". - Међутим, сваки такав допринос мора пре свега бити чињенично тачан и подвргнут стриктној анализи како би се обезбедила објективност научне расправе о овом пројекту.
М-50
![РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО) РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)](/data/images/2024-08-13/517594_tan2024-08-1311131911-8_kf.jpg?time=1724131452)
РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)
РАТ у Украјини - 907 дан.
18. 08. 2024. у 07:20 >> 23:06
![ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине](/data/images/2024-08-18/518684_shutterstock-2473878213_kf.jpg?time=1723985425)
ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине
ГЕНЕРАЦИЈАМА је ово острво у облику сузе познато као хладно летње бекство за грчке породице са копна.
18. 08. 2024. у 14:49
![Српски водитељ ПОКРАДЕН на плажи у ЦГ: Оде све што сам зарадио (ФОТО) Српски водитељ ПОКРАДЕН на плажи у ЦГ: Оде све што сам зарадио (ФОТО)](/data/images/2024-08-20/519352_zika-krstic-foto-instagram-zivojinkrstic_kf.jpg?time=1724180924)
Српски водитељ ПОКРАДЕН на плажи у ЦГ: "Оде све што сам зарадио" (ФОТО)
"БИЗНИС је угашен."
20. 08. 2024. у 21:08
Коментари (0)