БИЋЕ ДОБРЕ "РОГЕ" ЗА АЈВАР: На „Данима крстурске паприке“ 12. пут прослављен чувени производ села код Куле
ПОЧЕТАК бербе црвене ајваруше, по чијем је узгоју "престоница" Русина у Србији надалеко чувена, обележен је у суботу у Руском Крстуру код Куле, 12. пут, традиционалном гастрономском, туристичком и привредном манифестацијом "Дани крстурске паприке".
![БИЋЕ ДОБРЕ РОГЕ ЗА АЈВАР: На „Данима крстурске паприке“ 12. пут прослављен чувени производ села код Куле БИЋЕ ДОБРЕ РОГЕ ЗА АЈВАР: На „Данима крстурске паприке“ 12. пут прослављен чувени производ села код Куле](/data/images/2024-08-18/518570_ruski-krstur-ikebana-dzak-ajvaruse-dzak-babure-foto-v.-racpeti_fmob.jpg)
фото В. Рацпети
Мирис овог поврћа ширио се са штандова, као и кулинарских пунктова у центру села, где су се, у казанима и на роштиљима, справљала домаћа јела са паприком као неизоставним састојком, зачином или салатом - пасуљ, свадбарски купус, свињски, овчији и рибљи паприкаш, прасеће и чобанско јагњеће печење и, наравно, пуњена паприка.
Свеже ајваруша и бабура, као и оне у теглама, припремљене за зимницу, уз остало сезонско поврће, али и воће, биле су изложене на штандовима и продаване по повољним ценама.
- Било је много посетилаца из разних крајева наше земље и региона, а имали смо госте и из Словачке. Паприка је учинила да наше село заузме значајно место на туристичкој мапи Србије - задовољан је Михајло Пашо, секретар МЗ Руски Крстур и заменик председника СО Кула.
Произвођачи су са откупљивачима обишли парцеле, на којима је укупно око 350 хектара под овим поврћем и разговарали о цени и пласману своје ајваруше, зване рога.
- Суша и изузетно високе температуре оштетиле су род, али се упркос томе надамо добром просечном приносу од 45 до 50 тона по хектару - рекла нам је Душица Орос из Удружења паприкара у Руском Крстуру.
Најава берићетне бербе је плод од 382 грама, којим је произвођач Елемир Нађ победио у избору за најтежу паприку. "Дани крстурске паприке" су били и својеврсни вашар, на којем су бројни излагачи нудили посетиоцима разноврсне производе домаће радиности и старих заната, као и сувенире. Јозеф Демитер из Лалића је награђен за најбогатији пољопривредни штанд, на којем је изложио свеже воће и поврће и лаванду, а за најуређенију и најраскошнију тезгу - са ајваром, зимницом, природним соковима и намазима - признање је добила породична радионица "Марин шпајз" из Руског Крстура.
Дечји маскенбал и запреге
МАНИФЕСТАЦИЈА посвећена крстурском бренду је општенародна свечаност, која је и ове године увеличана дечјим маскенбалом у знаку паприке и дефилеом парадних запрега КК "Русин" и гостију овог клуба, а завршена је концертом "Амадеус бенда" и свирком "Куцурских бећара".
![РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО) РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)](/data/images/2024-08-13/517594_tan2024-08-1311131911-8_kf.jpg?time=1724022387)
РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)
РАТ у Украјини - 907 дан.
18. 08. 2024. у 07:20 >> 23:06
![ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине](/data/images/2024-08-18/518684_shutterstock-2473878213_kf.jpg?time=1723985425)
ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине
ГЕНЕРАЦИЈАМА је ово острво у облику сузе познато као хладно летње бекство за грчке породице са копна.
18. 08. 2024. у 14:49
![Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити! Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити!](/data/images/2022-11-17/287619_rakijadausljivovici02052013_kf.jpg?time=1723922977)
Са којим народом Срби деле највише генетског материјала - можда ћете се изненадити!
ЧУВЕНИ мит "ми смо црни јер смо 500 година били под Турцима", заправо нема везе са истином. Српски и Турски гени су веома различити, а највише сличности имамо са Македонцима (93%).
17. 08. 2024. у 21:29
Коментари (0)