БЕОГРАД СЕ И 1895. КУВАО НА 45 ЦЕЛЗИЈУСА: Пре 137 година у провизорној опсерваторији почела званична метеоролошка мерења у престоници
У ЛЕТОПИСИМА наших манастира и цркава од давнина су бележени подаци о клими и времену, а најстарија редовна инструментална мерења и осматрања у Београду, односно Србији започео је Владимир Јакшић (1824-1899) давне 1848. године, на свом имању на Сењаку. На том месту, "недалеко од млина Писар Лазе", метеоролошка осматрања су трајала пуне 52 године.
![БЕОГРАД СЕ И 1895. КУВАО НА 45 ЦЕЛЗИЈУСА: Пре 137 година у провизорној опсерваторији почела званична метеоролошка мерења у престоници БЕОГРАД СЕ И 1895. КУВАО НА 45 ЦЕЛЗИЈУСА: Пре 137 година у провизорној опсерваторији почела званична метеоролошка мерења у престоници](/data/images/2023-07-16/375403_vreme-prognoza-vrucina_fmob.jpg)
FOTO TANJUG/ STRAHINJA AĆIMOVIĆ/ Pixabay
Пре 137 година, 13. јула почела су званична редовна метеоролошка мерења у провизорној опсерваторији на Врачару. А, први метеоролошки извештај изашао је крајем септембра у "Просветном гласнику". У њему су наведени подаци о ваздушном притиску, температури ваздуха, апсолутној и релативној влажности, правцу и јачини ветра, као и рубрике "Наоблаченост", "Падежи" и "Изглед неба". Захваљујући исписивању историје српске метеорологије данас знамо да су 1988. биле велике поплаве, да је Савамала 1895. пливала у води, да су те године летње температуре достизале 45 степени Целзијуса, као да је у јануару 1947. у Београду пао жути снег због ветрова који су донели песак из Африке, а да је највише кише пало 1937. године.
- Историјат осматрања времена у Србији је у суштини прича о борби ентузијаста, да у сиромашној земљи започну један нови, врло битан посао, који је и у много богатијим земљама Европе био тек у зачетку - истиче Слободан Плазинић, аутор књиге "Из историје српске метеорологије". - Оснивање метеоролошке опсерваторије у Београду имало је огроман научни и практични значај за читав данашњи развој метеорологије и астрономије у Србији. Тада су прихваћени савремени научни методи метеоролошких мерења и истраживања, обновљена је и проширена мрежа метеоролошких станица, а сама Опсерваторија постала је централа ове мреже станица и језгро метеоролошких проучавања у областима микроклиматологије, прогнозе времена, хидрологије, и уопште геофизичких мерења. Са њеним оснивањем започела су редовна сеизмолошка мерења у Србији.
![](/data/images/2024-07-15/507152_nedeljkovic_ln.jpg?1721040516)
књига "Из историје српске метеорологије"
Оснивање Метеоролошке опсерваторије у Београду тесно је повезано са Миланом Недељковићем (1857-1950) који је, као изабрани државни питомац Високе школе провео на специјализацији из физике и астрономије у Паризу око пет година, где се упознао са савременим методима метеоролошких мерења и осматрања. По повратку у Београд, 1884. Недељковић се припрема за оснивање Опсерваторије и организовање систематских мерења из астрономије и метеорологије. У једном писму министру просвете и црквених послова Стојану Поповићу, изложио је све оне послове за које се као државни питомац спремао и за које је како каже "био готов да прими на се овде у Србији".
- Недељковић је успоставио научне везе скоро са свим најистакнутијим научницима у свету - каже Плазинић. - Опсерваторију су посетиле многе знамените личности из земље и иностранства. Веома драги гост који је често долазио у опсерваторију био је и краљ Петар Први Карађорђевић. Волео је да са њима, уз кафу, дуго разговара. Када је лепо време седели су у башти опсерваторије. Ове приватне посете, вероватно су у вези са дугогодишњим познанством док је Недељковић студирао у Паризу, а краљ био у изгнанству. У знак захвалности за пријатно проведене часове у дому Недељковићевих, краљ је Томанији Недељковић поклонио сервис за кафу од сребра.
![](/data/images/2024-07-15/507150_plazinic_f.jpg?1721040546)
Privatna arhiva
Прогноза у "Српским новинама"
НЕДЕЉКОВИЋ је успео на своју страну да придобије и новинаре. Наиме, у "Српским новинама" је почела свакодневно да се објавује временска прогноза.
- За историју српске метеорологије веома је значајан догађај оснивање прогнозе времена и издавање првих метеоролошких билтена - истиче Плазинић. - Наиме, почетком 1902. Србија је према споразуму са суседним земљама размењивала метеоролошке податке. Сваког дана у седам сати опсерваторија у Београду је добијала 43 депеше о метеоролошким елементима и појавама, и то из Мађарске, Аустрије и Италије по девет депеша, Босне и Херцеговине, Турске, Бугарске и Грчке по једну, док је Србија достављала са седам станица.
Иначе, српска метеорологија много дугује Томанији јер су метеоролошки инструменти за провизорну опсерваторију купљени од њеног мираза. Она је била дворска дама, васпитавана на двору руског цара Николаја Другог и царице Александре.
![](/data/images/2024-07-15/507148_provizorna-opservatorija_f.jpg?1721040582)
књига "Из историје српске метеорологије"
- Била је незаменљив сарадник Недељковићу, зато што је говорила неколико језика и бавила се коресподенцијом. Захваљујући томе опсерваторија је постала веома позната у свету - наводи Плазинић. - Недељковић је, иначе, створио једну од најбољих мрежа метеоролошких станица на Балкану. Био је веома цењен, посебно у иностранству. Био је члан више међународних научних друштава, али не и Српске краљевске академије. Може се рећи да је Србију са метеоролошког аспекта приближио Европи и упознао је са осталим континентима. О томе сведочи и његова преписка са водећим научницима тога времена, која се чува у Музејској збирци Хидрометеоролошког завода Србије.
Аласу тројка из метеорологије
- КРАЉЕВСКЕ кочије довозиле су у опсерваторију и једног слушаоца практичних вежби - принца Ђорђа Карађорђевића. Под будним оком професора Мике Петровића Аласа и Недељковића упознавао је метеоролошка мерења и астрономска посматрања - каже Плазинић. - Принц Ђорђе је био вредан слушалац, али је пре поласка волео да тренира своје гардисте. Према усменим казивањима, краљевске кочије би јурнуле друмом а гардисти би у парадним чизмама и униформама морали да ускачу у њих. Неки нису успевали да се докопају својих места, те би се ваљали у прашини. Ово је забављало принца, вредног ученика али обесног младића кога гардисти нису волели. Мика Алас је као студент такође похађао вежбе у опсерваторији, али се није посебно истакао - из астрономије је добио четворку, а из метеорологије три минус.
![](/data/images/2024-07-15/507145_higrometar-nostra-umidaria_ln.jpg?1721040606)
књига "Из историје српске метеорологије"
Недељковић је био и члан радикалне странке Николе Пашића. После мајског преврата 1903. одлучио је да се опроба у политици, али се на том пољу није прославио. Разочаран што је изгубио на изборима, посвећује се опсерваторији и мрежи метеоролошких станица у Србији. Занимљиво је да је он заслужан за постављање првих противградних направа у околини српске престонице. Догодило се то последње године 19. века. Предложио је краљу Александру Обреновићу да се краљевски виноград на путу ка Смедереву окружи противградним топовима.
- Развој српске метеоролошке службе често је прекидан ратовима, па је више генерација морало да почиње из немаштине и рушевина - истиче Плазинић. - Упркос томе, наши метеоролози остварили су велики успех у свету. А, податке из опсерваторије је за своја истраживања користио и Милутин Миланковић.
Препоручујемо
![У ЈЕДНОМ ДЕЛУ ПАКЛЕНО, А У ДРУГОМ ПЉУСАК И ГРМЉАВИНА: Овај део Србије на удару невремена, а ево каква је ноћ пред нама У ЈЕДНОМ ДЕЛУ ПАКЛЕНО, А У ДРУГОМ ПЉУСАК И ГРМЉАВИНА: Овај део Србије на удару невремена, а ево каква је ноћ пред нама](/data/images/2023-08-05/382876_tan2023-08-0516002963-2_t.jpg?time=1720885079)
У ЈЕДНОМ ДЕЛУ ПАКЛЕНО, А У ДРУГОМ ПЉУСАК И ГРМЉАВИНА: Овај део Србије на удару невремена, а ево каква је ноћ пред нама
13. 07. 2024. у 16:49 >> 17:36
![ОВОГ ДАНА СТИЖУ ПЉУСКОВИ: Врео викенд пред нама - временска прогноза за наредну недељу ОВОГ ДАНА СТИЖУ ПЉУСКОВИ: Врео викенд пред нама - временска прогноза за наредну недељу](/data/images/2024-07-02/502657_whatsapp-image-2024-07-02-at-07.37.35-1.jpg_t.jpg?time=1720779861)
ОВОГ ДАНА СТИЖУ ПЉУСКОВИ: Врео викенд пред нама - временска прогноза за наредну недељу
12. 07. 2024. у 11:02
![РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО) РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)](/data/images/2024-08-13/517594_tan2024-08-1311131911-8_kf.jpg?time=1724022387)
РАТ У УКРАЈИНИ: Зеленски ствара тамон зону у Курску, Кијев ангажовао још 10.000 војника; Алудинов - Где је Ахмат нема ВСУ (ВИДЕО/ФОТО)
РАТ у Украјини - 907 дан.
18. 08. 2024. у 07:20 >> 23:06
![ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине](/data/images/2024-08-18/518684_shutterstock-2473878213_kf.jpg?time=1723985425)
ГДЕ ГРЦИ ИДУ НА МОРЕ? Становници најпопуларније летње дестинације се на овом острву крију од врућине
ГЕНЕРАЦИЈАМА је ово острво у облику сузе познато као хладно летње бекство за грчке породице са копна.
18. 08. 2024. у 14:49
![ДРАГАНА МИЋАЛОВИЋ У СУЗАМА: Глумица бризнула у плач - Ближи се крај овом хаосу (ФОТО) ДРАГАНА МИЋАЛОВИЋ У СУЗАМА: Глумица бризнула у плач - Ближи се крај овом хаосу (ФОТО)](/data/images/2024-08-19/518950_1724066272-foto-ataimages.rs-a.a.-printscreen-instagram-hipokampelefentokamela_kf.jpg?time=1724073419)
ДРАГАНА МИЋАЛОВИЋ У СУЗАМА: Глумица бризнула у плач - "Ближи се крај овом хаосу" (ФОТО)
ДРАГАНА Мићаловић забринула је своје пратиоце на друштвеној мрежи Инстаграм.
19. 08. 2024. у 15:16
Коментари (0)