FELJTON - U CELOJ DALMACIJI PEVANE PESME O KRALJEVIĆU MARKU: Duhovno zadremala nacija je zahvaljujući pravoslavnoj veri održavala svest o sebi
IZRAZ novovekovni za srpske političko-književne prilike označava period, koji, mada duhovno začet dosta ranije, materijalno počinje sredinom XVIII veka, ne samo zbog zaostajanja u razvoju srpske kulture, nego i zbog svojevrsnog „praznog perioda“ u istoriji političkih ideja kod Srba koji su nekoliko vekova vodili sveokupirajući bitku za goli život.
![ФЕЉТОН - У ЦЕЛОЈ ДАЛМАЦИЈИ ПЕВАНЕ ПЕСМЕ О КРАЉЕВИЋУ МАРКУ: Духовно задремала нација је захваљујући православној вери одржавала свест о себи ФЕЉТОН - У ЦЕЛОЈ ДАЛМАЦИЈИ ПЕВАНЕ ПЕСМЕ О КРАЉЕВИЋУ МАРКУ: Духовно задремала нација је захваљујући православној вери одржавала свест о себи](/data/images/2024-08-28/521626_14.-nastavak_fmob.jpg)
PROSVETITELj Patrijarh Arsenije IV Jovanović sačinio je nacionalni program 1736. Foto "Vikipedija"
Duhovno zadremala, srpska nacija je samo zahvaljujući pravoslavnoj veri i crkvi održavala svest o sebi. One su srpskom narodu izuzetno pomogle da se u značajnoj meri odupre nasrtajima asimilacije koja je započinjala prvo promenom političkog stava prema slobodi i naciji, a zatim se potvrđivala kao nacionalno otuđivanje prelaskom iz pravoslavne vere u muslimansku ili katoličku. Istorija beleži ne samo brutalnu islamizaciju Srba u krajevima pod turskom vlašću „dankom u krvi“, ucenom i terorom, već i sistematsko pokatoličavanje Srba u Ugarskoj još od XIII veka , te nebrojene progone onih koji su bili otporni na unijaćenje koje je bilo samo deo diskriminatorne politike koja je vođena prema Srbima u panonskom prostoru.
U predelima koje je okupirala Venecija situacija je bila slična, ali je proces preveravanja Srba u katoličanstvo bio daleko suptilniji i postupniji, što je dugo dozvoljavalo održavanje nacionalne svesti kod Srba u Dalmaciji i porodilo kategoriju Srba-katolika koja je dugo egzistirala u tim krajevima u relativnoj harmoniji sa katolicima Hrvatima.
O TOME govore brojni primeri iz istorije tih krajeva. Tako je na primer znameniti srednjovekovni pisac sa Hvara, Petar Hektorović (1487-1572) u svom najpoznatijem delu "Ribanje i ribarsko prigovaranje" zabeležio pesme, kako je sam zapisao, na "onaj serbski način", kao i to da su mu dva hvarska ribara, Nikola i Pasko, pevali pesmu o Marku Kraljeviću, koji je kao temat vekovima bio popularan u Dalmaciji. U tom Hektorovićevom delu takođe je po prvi put zabeležena jedna narodna pesma, pod nazivom "O Kraljeviću Marku i bratu mu Andrijašu". Više nego simbolično, pesma opeva bratoubistvo. Knjiga sadrži i pesmu o vojvodi Radoslavu i druge narodne pesme, među kojima i prelepu pesmu "I kliče devojka", koja je sa "Dunaja", stihove o "beligradu", kao i narodne poslovice, mudrosti i pitalice. Ovo delo je nastalo sredinom 16. veka, a prvi put je štampano 1568. godine, u Veneciji .
Takođe, u zbirci mletačkih dokumenata koju je 1844. objavio Splićanin Vicko Solitro postoji i pismo splitskog gradonačelnika venecijanskim vlastima u kome on navodi da su 1574. na glavnom splitskom trgu svi okupljeni, a među njima i jedan vojnik, pevali pesmu o Kraljeviću Marku, kao pesmu "koju svi znaju". Kult Marka Kraljevića u Dalmaciji je održavan veoma dugo i u jednakoj meri i među pravoslavnim i među katolicima o čemu svedoče i zapisi Sinjanina Ivana Lovrića iz 1776, nemačkih etnologa i putopisaca J. G. Kola 1851, F. Petera 1857. i H. I. Bidermana 1893. godine .
Vreme prestanka istog bogopoznanstva bilo je ujedno kod Srba i vreme početaka formiranja svesti o nacionalnoj kao religiozno nepremostivoj različitosti. Takva svest, koja je ponajviše bila uslovljena idejom slobode, pod snažnim uplivom crkve u uslovima potčinjenosti podrazumevala je monoznačnu identifikaciju nacije i vere. Ta ideja je, uostalom, bila vekovima ubedljivo najdominantnija politička ideja porobljenog srpskog naroda, bilo da je iskazivana u reči, pismu ili u konkretnom činu pobune i otpora, bivajući pritom daleko manje očuvana u pisanoj, nego u memorativnoj formi.
DO POČETKA XVIII veka na srpskom jeziku još nije bilo štampane knjige, a sve do pojave prve Dositejeve knjige 1783. godine nije bilo više od sto knjiga na jeziku koji je bio mešavina ruskog crkvenog i srpskog jezika.
Zamah reformatorskih ideja koje su od Francuske do Rusije prožimale Evropu koincidirao je sa ekonomskim i kulturnim uzdizanjem Srba u Habzburškoj monarhiji. U srpskom narodu preko Dunava počinje da se formira građanstvo na koje je, razume se, najveći civilizacijski upliv imala Austrija što je omogućilo da se njen uticaj u tom vremenu prelije i na Srbiju, i to takvo građanstvo koje hoće da pripada prosvećenoj Evropi. Na piscima je bilo da im dela budu izraz duha takvog vremena, a oni sami heroji novog doba. Već prvi, bojažljivi pokušaji su potrvdili svoju reformističku orijentaciju nastojanjima da se književnosti oduzme religiozni karakter i da joj se da naglašeno svetovni kao nacionalni ili slavenski karakter, i to kako tematski, tako i stvaranjem na narodnom jeziku i za narodne potrebe.
Uz pesme i knjige koje počinju da se pišu o ljubavi i zabavi, pojavljuju se i dela posvećena političkoj istoriji Srba. Najznačajniji predstavnik tog pravca je Jovan Rajić (1726-1801), tvorac „Istorije raznih slavenskih narodov“, a vrlo vredna dela na tu temu su za sobom ostavili i Simeon Piščević (1731-1795), pisac istorije Južnih Slovena, Čeha i Poljaka, Pavle Julinac (oko 1730-1784) i Jovan Muškatirović (oko 1743-1809), koji je uz to bio i naš prvi sakupljač narodnih poslovica. Posebno su vredne, mada su ređe, političke biografije i romani inspirisani političkim događajima i životima državnika. Zaharije Orfelin (1726-1785) je bio urednik prvog, ne samo srpskog, već uopšte prvog južnoslovenskog časopisa koji je izašao pod nazivom „Slaveno-serbski magazin“, a svojom obimnom knjigom o Petru Velikom je ne samo stekao slavu od Venecije do Moskve, nego je tim delom vidno uticao i na Puškinovu knjigu na istu temu.
U PESMAMA Jovana Pačića (1771-1849), Lukijana Mušickog (1777-1837), Save Mrkalja (1783-1833) i Pavla Solarića (1779-1821) itekako ima ne samo političkih misli, već i rezvijenih političkih ideja. Odmicanje od skuta crkve vršeno kroz klasicizam, koje se mahom iscrpljivalo odabiranjem antičkih mitoloških tema i likova, nadgrađeno je, kod nekih rodoljubivom, a kod nekih i istorijsko-politički profiliranom, pa i scijentističkom refleksivnom tematikom. Tako, naprimer, Lukijan Mušicki u svom „natpisu ljudskom rodu“ daje primat praksi nad teorijom („Plovit uči teorija, al se plovi po reci“ ), i u tipično prosvetiteljskom maniru nudi svima, od vladara do naroda, poučan savet o praktičnom upravljanju „izabro lađu ili čunj, vlastelj budi im jak“ (podvukao D. S.), uz upućivanje naroda na prosvetiteljski projekt istorizma: „nek vam istorija verni sputnikom bude: ravan je ljudski rod sebi bio, i jest!“ .
Najvrednije srpske političke projekte iz tog vremena i prostora ipak dugujemo patrijarhu Arseniju IV Jovanoviću Šakabenti (1698-1748), Savi Tekeliji (1761-1842) i Zahariju Orfelinu. Šakabentin nacionalni program iz 1736/1737. godine sadrži sem tradicionalno-političkih vrednosti srpskog naroda i elemente evropske modernosti , a Orfelin je u predgovoru prvog i jedinog broja „Slaveno-srbskog magazina“, izdatog u Veneciji 1768. godine, izložio kulturno-politički manifest koji je obuhvatio niz prosvetiteljskih ideja toga vremena. Njegovo, zalaganje za demokratizaciju prosvete i kulture izrazilo se u zahtevima za narodnim jezikom u književnosti, za prosvećivanjem širokih narodnih masa, kao i zahtevom za odbacivanjem kulturnog elitizma i oslobađanjem kulture, naročito književnosti, od religioznosti.
KNjIGE ZA NAROD
NA PRELAZU starog doba, (za Srbe "produženog srednjeg veka") u novo, simbolično stoji moćna spisateljska figura Gavrila Stefanovića Venclovića (1680-1749), koji u Sentandreji i drugim tadašnjim centrima panonskog srpskog duhovnog prostora, piše neke knjige već na narodnom jeziku, što je veoma važna odlika novih, prosvetiteljskih vremena koja kucaju i na vrata civilizacijski umrtvljenog srpskog naroda. Iz njegovog dela izbija zebnja ugroženosti celog njegovog naroda rasejanog po raznim carstvima...
SUTRA: SRBI SE VRAĆAJU NA VELIKA VRATA NA ISTORIJSKU SCENU
![TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa](/data/images/2024-08-28/521449_1_kf.jpg?time=1724845391)
"TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK" Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa
ZAPAD je već "preko ušiju" uključen u sukob u Ukrajini, mnoge zapadne zemlje su direktno umešane, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.
28. 08. 2024. u 12:47
![VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv](/data/images/2024-07-09/505078_profimedia-0853857417_kf.jpg?time=1724848009)
VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv
DOZVOLU za dalekosežne udare na Rusku Federaciju zapadnim raketama dugog dometa podržava ne samo Velika Britanija, već i Francuska, piše Fajnenšal tajms i navodi da su sa druge strane SAD i Nemačka protiv toga.
28. 08. 2024. u 14:04
![ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNJEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO) ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNJEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO)](/data/images/2024-08-28/521323_zmije-u-kefaloniji-6_kf.jpg?time=1724833630)
ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNjEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO)
PRAVOSLAVNI vernici danas, 28. avgusta, slave Uspenje Presvete Bogorodice - Veliku Gospojinu, a zanimljiv fenomen, koji nauka još nije objasnila, ponovio se i ove godine na grčkom ostrvu Kefalonija gde su zmije ponovo ušle u crkvu, pretežno kod ikone Majke Božje.
28. 08. 2024. u 09:09
Komentari (0)