FELJTON - PRVE IDEJE O UJEDINJENJU SRBIJE, CRNE GORE I BOSNE: Ustanici su 1807, poslali poruku Turcima: "Srbija sebe smatra potpuno nezavisnom"
DO SRPSKE revolucije, koja je sprovedena kao socijalna i demokratska pod vođstvom Karađorđa, budući da je omogućila eksproprijaciju državne zemlje u korist ustaničkih seljačkih masa i slobodu pojedincu ukoliko se borio protiv Turaka, a oslobođenima bratstvo, projekte o ponovnom uspostavljanju srpske (ali uvek kao vazalne) države koji su nastajali van Srbije.
![ФЕЉТОН - ПРВЕ ИДЕЈЕ О УЈЕДИЊЕЊУ СРБИЈЕ, ЦРНЕ ГОРЕ И БОСНЕ: Устаници су 1807, послали поруку Турцима: Србија себе сматра потпуно независном ФЕЉТОН - ПРВЕ ИДЕЈЕ О УЈЕДИЊЕЊУ СРБИЈЕ, ЦРНЕ ГОРЕ И БОСНЕ: Устаници су 1807, послали поруку Турцима: Србија себе сматра потпуно независном](/data/images/2024-08-28/521649_16.nastavak_fmob.jpg)
TRAGOVI Karađorđe je imao planove i za oslobođenje i ujedinjenje svih srpskih zemalja, Foto Prifimedija
Nalazimo kod patrijarha Arsenija IV Jovanovića Šakabente 1736/7. godine, grofa Voldemara Šmetaua 1774. godine, Davida Naranxića 1775. i 1788. godine, Dimitrija Vujića 1797/8. godine, Petra I Petrovića Njegoša 1798. godine, Save Tekelije 1802. godine (daleko više na posredan način preko Prote Mateje), Arsenija Gagovića 1803. godine i mitropolita Stefana Stratimirovića 1804. godine .
Ideja o stvaranju nacionalne srpske države je prvi put zvanično izražena na Smederevskoj skupštini u decembru 1805. godine, a vojni uspesi koji su sledili davali su joj krila. Ideja demokratizacije zarobljenog srpskog društva se preplitala sa idejom ekonomskog oslobođenja. U oslobođene krajeve ustanici su uvodili novu organizaciju političkog, društvenog i ekonomskog života... Značaj pravnosti države se ogledao u ozakonjenju ukidanja turskog godspodstva, ali i u ozakonjenju eksproprijacije zemljišta kojom je srpsko seljaštvo prvi put postalo njegov legalni vlasnik.
KARAĐORĐE je više delima nego pisanim tragovima ukazivao na svoje ideje o obnovi srpske države kao široko obuhvatne zajednice srpske nacije. Iako se obično navodi da iza sebe nije ostavio nikakav pisani program nacionalnog oslobođenja i ujedinjenja, bar jedan dokument se može smatrati prvim konkretnim, iako ne i detaljnim, planom ujedinjenja više srpskih zemalja u nezavisnu državu srpskog građanskog društva, koja bi bila pod pokroviteljstvom Rusije. Reč je o Karađorđevom pismu crnogorskom mitropolitu Petru I, datiranom 16.4.1806. godine. U njemu, Karađorđe i Savet, pozivajući se na zajedničku narodnost Crnogoraca i Srbijanaca, traže da mitropolit posreduje u izmirenju Srbije i Bosne ili da vojno pomogne ustanike u Srbiji u podizanju opšteg ustanka u Bosni i Hercegovini „na obščeje sviju Serbalja izbavlenije“ .
Uspeh, u koji Karađorđe nije sumnjao, omogućio bi da se stvori „vječni i nerazrješimi sojuz graždanstva“ Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine, uređen „kako što nam Bog zapovjeda, koji je u nas jednu istu serbsku krv ulio i jednim nas blagočestijem prosvjetio, tako da živimo i da budemo jedna braća, jedno tijelo, jedno serce i jedna duša i ljubezni sograždani“. Da se planiralo da srpska država bude nezavisna vidi se iz reči predsednika Sovjeta Sime Markovića koji je 31. 3. 1807, nakon odbijanja Ičkovog mira i sklapanja saveza sa Rusima, izjavio turskom izaslaniku: „Srbija sebe smatra potpuno nezavisnom“ .
PLANOVI ustanika se nisu svodili samo na oslobođenje i ujedinjenje Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine, nego i drugih srpskih teritorija (zemalja), što najbolje pokazuju njihove vojne akcije. Sa crnogorskom vojskom spojili 1809. godine i višekratno prodirali u Bosnu i Hercegovinu, ustanici su dejstvovali i do Kosova, do Vardara ...
U tom vremenu nastaje još jedan malo poznati državotvorni plan o stvaranju „slaveno-serbskog carstva“, koji je, po mnogo čemu sudeći, uz malo više ratne sreće po Srbe i Ruse, mogao i da zaživi. Plan su skrojili, odmah po izbijanju rusko-turskog rata 1807. godine, crnogorski mitropolit Petar I, arhimandrit Simeun Ivković i Stepan Sankovski.
Slaveno-serbsko carstvo sa prestonicom u Dubrovniku bi se sastojalo od Crne Gore (kojoj bi se prisajedinili Podgorica, Spuž, Žabljak), Hercegovine, Brda, Boke, Dalmacije i Dubrovnika, a nešto kasnije i Srbije i Bosne. Titulu srpskog cara nosio bi ruski car, „prezident“ carstva bi takođe bio Rus, a cetinjski mitropolit bi bio njegov pomoćnik i nosio bi titulu ruskog kneza. Plan je skovan vrlo vešto pogađajući ruske vitalne strateške interese izlaska na Jadran, a privlačio je Ruse i ponudom o vazalstvu ruskom caru... Na kraju, Rusi su ipak bili skloniji stvaranju srpske autonomne pokrajine u Turskoj nego obnovi srpskog carstva.
Rusima se, i pored primamljivog plana, nija dopadala srpska ambicija nezavisnosti, a još manje ustaničko maštanje o prodoru ka Carigradu. Iz tih razloga, nije podržan još jedan srpski plan o obnovi srpskog carstva, koji je zvanično predočen Rusima 1808. od strane srpske delegacije u Jašu koju je predvodio Ivan Jugović. Kao tvorci ovog plana pominju se Karađorđe i Mladen Milovanović. Carstvo je trebalo sastojati od Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine,stare Srbije i Srba u Austrougarskoj. Njegovo ostvarenje je bilo nezamislivo bez ruske podrške koja je izostala.
DALjI razvoj srpske državne ideje vezan je za Miloša Obrenovića. Drugi ustanak doneo je slobodu praktično samo Beogradskom pašaluku, pa je sve do 1833. godine knez Miloš malo po malo pomerao granice da bi Kneževina Srbija tek tada dosegla veličinu oslobođene Srbije Prvog ustanka. Svoju viziju oslobođenja i ujedinjenja svih Srba u jedinstvenu, makar vazalnu državu, Knez Miloš je vezivao za približavanje evropskim silama, a otklonom od Rusije, o čemu su beleške ostavili francuski diplomati, grofovi Adolf Karaman i Boa Le-Kont, i engleski diplomatski agent i publicista Dejvid Urkvart. Francuski diplomati su svaki za sebe zabeležili želju kneza Miloša da osnuje srpsko carstvo koje bi sačinjavala Srbija, Bosna i deo Albanije.
Savremene primedbe da je knez Miloš imao centralističku viziju zajedničke države otpadaju već zato što okolne srpske i uopšte slavenske teritorije, sem Crne Gore, nisu imale svoju državnost i same su insistirale na prisajedinjenju Srbiji: „K tome od Bosne, Hercegovine, Crne Gore, Albanije, Makedonije, Bugarske, dolaze mi i poslanici i glasovi da je sve rado sa mnom pristati i prisajediniti se. Na sve ove strane poslaću i ja moje ljude i priugotoviću ih sve onamo k vostaniju“ , pisao je Knez Miloš deputatima skupštine starešina početkom 1833. godine. Sa svoje strane, francuski diplomata Boa Le-Kont je davao garancije Knezu Milošu da će Francuska u slučaju raspada Turske podržati prisjedinjenje Bosne Srbiji u jedinstvenu kraljevinu.
STARI planovi iz Prvog ustanka, da srpska nacionalna država obuhvati i Crnu Goru, Makedoniju i Bugarsku bili su i ostali i Miloševi planovi... Nema podataka da je Knez Miloš ikad razmišljao o nekakvoj jugoslovenskoj državi. Njegova vizija buduće države se svodila isključivo na srpsku državu, nezavisnu ukoliko je moguće, vazalnu ukoliko se mora ...
Od svih novovekovnih planova za obnovu srpske države putem ujedinjenja srpskih zemalja svakako je ipak najinteresantniji i najbizarniji plan bosanskog kapetana Huseina Gradaščevića koji je u te svrhe ujedinio Bošnjake i pravoslavce iz Bosne i Hercegovine i osvetio cara Lazara u bajkovitoj bici na Kosovu 1831. godine u kojoj je teško porazio ogromnu sultanovu vojsku. Bilo je to vreme čuda i velikih ljudi u Srba, u uslovima male volje velikih sila da se srpski državotvorni planovi ostvare.
OSLOBAĐANjE OD OBA JARMA
UTICAJ „prekodunavskih Srba“ na ustanike, u prvom redu uticaj mitropolita karlovačkog Stefana Stratimirovića, Save Tekelije i Dositeja Obradovića koji je spevao himničnu pesmu „Vostani Serbie“, podgrevali su želje i planove ustanika da plamen oslobođenja prenesu i u Austrougarsko carstvo. To potvrđuje i ustanički memoar od 27. 8. 1807. godine, upućen ruskom caru u kome se decidno tvrdi da ustanici "imaju nameru da se, u dogovoru sa Srbima u Banatu i Sremu, oslobode turskog i nemačkog jarma".
SUTRA: FRANCUSKA REVOLUCIJA I AUSTRIJSKO-TURSKI RAT
![TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa](/data/images/2024-08-28/521449_1_kf.jpg?time=1724845391)
"TREĆI SVETSKI RAT ZBOG NAPADA NA KURSK" Hitno se oglasio Kremlj o izjavi Donalda Trampa
ZAPAD je već "preko ušiju" uključen u sukob u Ukrajini, mnoge zapadne zemlje su direktno umešane, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.
28. 08. 2024. u 12:47
![VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv](/data/images/2024-07-09/505078_profimedia-0853857417_kf.jpg?time=1724848009)
VELIKI SUKOB UNUTAR NATO-A OKO UKRAJINE: Britanija i Francuska podržavaju udar na Rusiju moćnim raketama, dve sile protiv
DOZVOLU za dalekosežne udare na Rusku Federaciju zapadnim raketama dugog dometa podržava ne samo Velika Britanija, već i Francuska, piše Fajnenšal tajms i navodi da su sa druge strane SAD i Nemačka protiv toga.
28. 08. 2024. u 14:04
![ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNJEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO) ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNJEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO)](/data/images/2024-08-28/521323_zmije-u-kefaloniji-6_kf.jpg?time=1724833630)
ČUDESAN PRIZOR - NEOBJAŠNjEN: Zmije preplavile crkvu za Veliku Gospojinu - tako je bilo i godinama unazad (VIDEO)
PRAVOSLAVNI vernici danas, 28. avgusta, slave Uspenje Presvete Bogorodice - Veliku Gospojinu, a zanimljiv fenomen, koji nauka još nije objasnila, ponovio se i ove godine na grčkom ostrvu Kefalonija gde su zmije ponovo ušle u crkvu, pretežno kod ikone Majke Božje.
28. 08. 2024. u 09:09
Komentari (0)